Laulaja Anna Puu
Anna Puu on varsinaiselta sukunimeltään Puustjärvi. Annan suku vie
monia polkuja myöten kuninkaallisiin eikä niistä ole kirjassanikaan (Julkisuuden henkilöiden kuninkaallisia ja aatelisia sukujuuria)
mainittu kuin yksi. Lisäksi kirjassani on esitetty sukupolku, joka
tulisi Viron piispasta Ihrengiuksesta (JP003), mutta uudemman tulkinnan
mukaan tuota sukuyhteyttä Viitasaaren kappalaisen Matias Straniuksen
kautta pidetään Genissä olevan selvityksen mukaan virheellisenä.
Annan isä Heikki on isänsä puolelta Lehtimäen Puumaloita ja äidin puolelta vaasalaista Havun sukua. Sukunimi on siis vaihtunut Puustjärveksi. Heikin äidinäiti Margit oli tunnettua Wendelinin yrittäjäsukua. Margitin isä Knut oli vaasalainen raatimies ja isänisä Otto Samuel oli Kristiinankaupungissa kauppiaana, laivanvarustajana ja oluttehtailijana.
Oton puoliso Ulrika oli merkittävää porilaista
Rosenlewin kauppiassukua. Ulrikan isä Carl harjoitti liikekumppaninsa
kanssa kauppatoimintaa, laivanvarustusta ja sahaustoimintaa ja loi
pohjan Rosenlew-yhtymälle, jonka perustana mainitaan hänen poikansa ja
siis Ulrikan veli Wilhelm. Carlin isä Aleksander oli palvellut
sotilasuralla ja ylennyt kapteeniksi. Myös Aleksanderin isä Otto oli
sotilas ja palveli luutnanttina Turun jalkaväkirykmentissä.
Rosenlew-suku kuului rälssiaatelisiin.
Oton 2. puoliso ja samalla Aleksanderin äiti oli Eva Juliana Starck ja myös hän tuli paraislaisesta rälssiaatelissuvusta. Evan isä Aleksanteri oli Hämeen rakuunarykmentin ratsumestari. Aleksanterinkin isä Hans Starck oli upseeri ja osallistui Puolan ja Tanskan sotiin. Urallaan hän lopulta yleni aatelislippuerykmentin majuriksi. Sukuketjun sotilasura ei pääty tähänkään, sillä Hansin isä Hans oli luutnantti ja sai suvulle rälssiaatelisoikeuden, jota hän joutui jopa oikeudessakin todistelemaan. Hansin kuoltua suvun vaakuna asetettiin Naantalin kirkkoon.
Hansin
puoliso Kristiina oli rälssimies Carl Svärdin tytär. Carl Svärd
mainitaan Nousiaisten Köönikkälän kartanon herrana. Carlin puoliso Elina
oli Piikkiön Bussilan herran Martti Laxin tytär. Martti (Mårten) Lax (Julkisuuden henkilöiden kuninkaallisia ja aatelisia sukujuuria,
JP220) mainitaan myös Hämeenlinnan voutina ja hänet oli aateloitu 1564.
Martin puoliso Kaarina oli knaappiaatelista Vilken-sukua, jonka
lähtöseuduksi mainitaan Vehkalahti
Kaarinan isänä mainitaan
Sigfrid Vilken, jonka on tulkittu syntyneen Vehkalahdella, mutta asuneen
sittemmin Lemulla. Sigfridin puoliso Elina oli Ahtisin kartanoa
hallinneen rälssiaatelisen Niilo Laurinpojan tytär. Niilon mainitaan
olleen asemies kuten myös hänen isänsä Lauri (Laurens), joka hallitsi
Sauvon Ruonan kartanoa. Niilon puoliso Johanna oli turkulaisen porvarin
Jöns Laurinpoika Rengonpojan (= sukunimi) tytär. Johannan äiti oli
valtaneuvos Pentti Djäknin (JP006) tytär. Tätäkin sukuhaaraa on
tarkasteltu aikaisemminssa blogikirjoituksissani, joten siitä ei tällä
kerralla tämän enempää.
Asemies Laurin puoliso Ingeborg oli hyvin merkittävästä Fleming-suvusta. Laurin kerrotaan antaneen puolisolleen huomenlahjaksi Uittamon maatilan Kaarinan pitäjästä. Ingeborgin isä oli ritari, valtaneuvos ja Suomen laamanni Klaus Fleming (JP218), joka Suomen historian kannalta on merkittävimpiä varhaisia aatelisiamme. Suvun juuret tulevat Ruotsin ja Pommerin kautta Tanskasta. Klausin isoisä Klaus - pojanpoika oli siis hänen kaimansa - oli tanskalaistaustainen ritari, joka toimi Barthin voutina Tanskan hallitsemassa Pommerissa. Tämän Klausin isoisä Olavi (Olof) oli tanskalainen ritari Roskilden seudulla ja hänen puolisonsa Christine (JP217) oli erittäin merkittävästä tanskalaisesta Hviden ylhäisösuvusta.
Christinen
sukujuuret ovat moninaiset, mutta esimerkkinä mainittakoon hänen
äidinisänisänsä Sune Hvide (JP348), joka oli suurmaanomistaja ja
hallitsi noin 28000 hehtaarin alueita. Sunen äidinisänisä oli Tanskan
kuningas Eerik I Hyvä ja äidinäidinisä puolestaan Norjan kuningas Maunu
III Paljassääri. Edeltävistä sukupolvista löytyy useita Pohjolan
viikinkikuninkaita, joista mainittakoon esimerkkeinä Sven I Haaraparta,
Harald Sinihammas ja Harald III Ankara. Yksityiskohtaisempi tarkastelu
tässä ohitetaan. Heistä ja lukuisista muista esi-isistä lisätietoja
löytyy teoksestani (Julkisuuden henkilöiden kuninkaallisia ja aatelisia sukujuuria).
Kommentit
Lähetä kommentti